Hrvatska banka za obnovu i razvitak predstavila financijski instrument Urbani razvojni fond
Martina Frka Milotić 2 months ago S kopna i škojaRazvojni fond predstavlja ključan alat za realizaciju projekata koji će unaprijediti kvalitetu života u našim urbanim sredinama te u ostalim sredinama svakako potaknuti gospodarski rast i osigurati održivi razvoj kojem svi težimo
U Mramornoj dvorani Pomorskog i povijesnog muzeja Hrvatskog primorja održana je radionica Hrvatske banke za obnovu i razvitak (HBOR) na temu Urbanog razvojnog fonda. Na početku radionice prisutne je u ime Primorsko-goranske županije pozdravila pročelnica UO za turizam, poduzetništvo i ruralni razvoj Alessandra Ban.
“Razvojni fond predstavlja ključan alat za realizaciju projekata koji će unaprijediti kvalitetu života u našim urbanim sredinama te u ostalim sredinama svakako potaknuti gospodarski rast i osigurati održivi razvoj kojem svi težimo. Radionica je idealna prilika za razmjenu iskustava te se nadam da ćemo i nakon ovog susreta putem digitalnih kanala razmjenjivati ideje i iskustva. Nadam se da ćemo naći optimalne načine za iskorištavanje sredstava Urbanog razvojnog fonda te da će svatko od vas vidjeti svoju priliku u tome”, rekla je Ban.
U ime HBOR-a radionici su prisustvovale voditeljica Područnog ureda za Primorje i Gorski kotar Vesna Bartulović Stančić i voditeljica Odjela za poslovanje s jedinicama lokalne samouprave Senka Jurković koje su prezentirale mogućnosti financiranja putem spoemnutog fonda.
Urbani razvojni fond je financijski instrument koji se sastoji od sredstava iz Europskog fonda za regionalni razvoj (ERFF-a) i sredstava HBOR-a. Namijenjen je ulaganjima subjekata javnog sektora i njime se prvi put omogućuje da se sredstvima EU fondova projekti javne infrastrukture obogaćuju komercijalnim sadržajima koji podrazumijeva ostvarenje prihoda od naplate usluga korištenja, a koje za cilj imaju poticanje projekata zaštite okoliša, energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije, te općenito izgradnju višenamjenske, sportske, turističke, društveno-kulturne, poslovne i slične infrastrukture. Isti moraju biti financijski održivi. Glavno obilježje financijskog instrumenta je kombiniranje kredita i sredstava EFRR-a u omjeru 50-50 posto, a po završetku projekta moguć je otpis dijela glavnice kredita do 50 posto koji se odnosi na sredstva EFRR-a.
Korisnici instrumenta mogu biti jedinice lokalne samouprave, to jest općine, gradovi i županije, ali i trgovačka društva, agencije ili ustanove u vlasništvu jedinica lokalne samouprave, kao i u vlasništvu države.